![](../img/spacer.gif) |
![](../img/spacer.gif) |
|
![](../img/spacer.gif) |
![](../img/spacer.gif) |
|
![](../img/spacer.gif) |
![](../img/spacer.gif) |
OS:
A Mátyás király úti óvoda felhívása
"Budapesten a XII. kerületi Mátyás
király úti óvodát a Nemzetközi Gazdasági Kapcsolatok Minisztériuma
kiadta bérbe a Francia Intézetnek, kizárva ezzel évente 150 magyar
gyermeket abból, hogy napjait jó levegőn, egészséges környezetben
töltse.
"
SZER, Világhíradó:
A német valutaunió és a Szovjetunió
"Július 1-jén csak a nem kereskedelmi fizetési forgalmat kell
átállítania konvertibilis valutára, ami azt jelenti, hogy az NDK-ban
állomásozó katonáknak, szovjet diplomatáknak, mérnököknek, vagy
turistáknak nyugatnémet márkával kell fizetniök mondjuk a sörért,
villamosjegyért, szállásért. Ehhez egyedül a szovjet hadseregnek a
következő félévre másfél milliárd kemény márkára van szüksége."
|
|
![](../img/spacer.gif) |
|
![](../img/spacer.gif) |
![](../img/spacer.gif) |
![](../img/1990_icon.gif) |
![](../img/spacer.gif)
Hazánk és a leendő Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank (1.
rész)
|
![](../img/spacer.gif)
1990. június 8., péntek - A leendő tagországok
parlamentjeinek legkésőbb 1991. március 31-ig kell jóváhagyniuk -
ratifikálniuk - az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank (EBRD)
létrehozásáról szóló megállapodást, amennyiben alapító tagjai
kívánnak lenni az új nemzetközi pénzintézetnek. A leendő
összeurópai, fejlesztésekkel foglalkozó bank 10 milliárd ECU-s
(körülbelül 12 milliárd dollár) alaptőkéjéből Magyarország 0,79
százalékkal részesedhet. Ez 79 millió ECU (körülbelül 95 millió
dollár) értékű részvényjegyzést jelent. A bank alapokmánya alapján
azonban hazánknak öt éven keresztül évente nem egészen 3 millió
dollárt kell befizetnie az új bank alaptőkéjébe. Ugyanakkor a
bankhoz már megalakulásától fordulhatunk hitelfelvételi kérelmekkel
- nyilatkozta Ipper István, a Magyar Nemzeti Bank főosztályvezetője
az MTI-nek. Mint ismeretes, a most alakuló Európai Újjáépítési és
Fejlesztési Bank alapokmányát az elmúlt héten írták alá a leendő
tagként számbajövő 40 állam képviselői - köztük Rabár Ferenc magyar
pénzügyminiszter -, valamint az Európai Közösség és az Európai
Beruházási Bank vezető tisztségviselői Párizsban.
Az MNB főosztályvezetője elmondta, hogy az új nemzetközi pénzintézet célkitűzése szerint leginkább a Világbankhoz és leánybankjához, az IFC-hez fog hasonlítani. Tevékenysége azonban csupán a közép-kelet-európai régióra terjed ki. Fő feladataként a kelet-európai országok egyes fejlesztési terveit fogja finanszírozni, hiteleket és alaptőke-hozzájárulást nyújtva különböző beruházásokhoz, technológiai fejlesztésekhez, valamint szakképzési programokhoz. Az elnyert kölcsönöknek azonban legalább 60 százalékát a magánszektor, a magánvállalkozások támogatására kell felhasználni. Az új pénzintézet maximum teljes alaptőkéjének mértékéig (10 milliárd ECU) nyújthat hiteleket. Az egyes jövőbeni hitelfelvevők részére - ismeretek szerint a Szovjetunió kivételével - azonban nem lesz országonként megállapított felső határa a kérelmezhető hitel összegének. A Szovjetunió önkorlátozással vállalta, hogy a következő 3 évben nem vesz igénybe több hitelt a banktól, mint amennyi saját alaptőke-befizetése. (folyt. köv)
1990. június 7., csütörtök 21:48
|
![](../img/spacer.gif)
Vissza »
|
![](../img/1990_icon.gif) |
![](../img/spacer.gif)
Hazánk és a leendő Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank (2.
rész)
|
![](../img/spacer.gif)
Az elmúlt héten a pénzügyminiszterek, illetve az Európai Közösség vezető tisztségviselői parafálták - előzetesen aláírták - az új bank konszenzussal létrehozott megállapodását. A leendő tagállamok parlamentjeinek jövő év március 31-éig kell ratifikálniuk a szerződést, ha a bank alapító tagjai akarnak lenni. A megállapodás négyféle potenciális tagot különböztet meg: az Európai Közösség tagjait, a közép- és kelet-európai országokat (a lehetséges hitelfelvevőket), az egyéb európai országok (mint például a skandináv államok, Ausztria, Svájc) és az Európán kívüli államokat.
A bank létrehozásáról szóló megállapodás akkor lép hatályba, ha a leendő alaptőke kétharmadával rendelkező tagállamok és ezen belül két közép-, illetve kelet-európai ország (azaz potenciális hitelfelvevő állam) parlamentje jóváhagyja. Ez már ez év végére, jövő év elejére várható.
A részvények többségét, 51 százalékát az Európai Közösség 12 tagállama, az Európai Gazdasági Közösség (mint nemzetközi regionális szervezet), valamint az Európai Beruházási Bank (mint az EGK fejlesztési pénzintézete) tartja majd kezében. Az Egyesült Államok 10 százalékkal fog részesedni az alaptőkéből. A résztvevő országoknak a tőkerészesedésük 30 százalékát kell befizetniük; ennek a felét készpénzben, a másik felét pedig kötelezvény aláírásával. A befizetendő részt öt éven át, egyenlő részletekben lehet teljesíteni. A Magyarországra eső 79 millió ECU 30 százalékának ezek szerint a felét kell konvertibilis valutában, készpénzként befizetni, öt év alatt egyenlő részletekben. Ez évente nem egészen 3 millió dollár befizetését jelenti, ugyanakkor néhány év alatt tagságunk 1 milliárd dollárnál nagyobb kölcsönfelvételi lehetőséget is jelenthet.
Az új banknak 23 tagból álló igazgatósága lesz. Az igazgatóság tagjai közül valószínűleg egy ügyvezető igazgatót, vagy helyettest delegálhat országunk. Magyarországnak saját kormányzója is lesz a banknál, személyéről a parlamenti ratifikáláskor kell dönteni. Az EBRD a tervek szerint közvetlenül is képviselteti majd magát hazánkban. (MTI)
1990. június 7., csütörtök 21:48
|
![](../img/spacer.gif)
Vissza »
A hírhez kapcsolódik »
|
|
|
![](../img/spacer.gif) |
|
|