![](../img/spacer.gif) |
![](../img/spacer.gif) |
|
![](../img/spacer.gif) |
![](../img/spacer.gif) |
|
![](../img/spacer.gif) |
![](../img/spacer.gif) |
OS:
A Magyarországi Református Egyház közleménye
" Az összejövetelen résztvesznek olyan neves személyiségek is,
mint Entz Géza, Csoóri Sándor, Duray Miklós, Kányádi Sándor, akik
kifejtik, hogy mit várnak ebben a helyzetben a Református
Egyházaktól.
"
BBC, Panoráma:
Az üzbég függetlenségi döntés jelentőségéről
"... nem lehet tudni: mi lesz, ha
egy nap kevésbé felvilágosult vezető kerül uralomra a Kremlben.
Továbbá: ha elfogadják Üzbegisztánban a függetlenségi nyilatkozatot,
Moszkvát rendkívül aggasztaná, hiszen a Szovjetunió legnépesebb - 20
milliós - mohamedán köztársaságáról van szó."
|
|
![](../img/spacer.gif) |
|
![](../img/spacer.gif) |
![](../img/spacer.gif) |
![](../img/1989_icon.gif) |
![](../img/spacer.gif)
Megkezdődött az Országgyűlés ülésszaka (29. rész)
|
![](../img/spacer.gif)
A vitában elsőként felszólaló Nagy József (Baranya m. 6. vk.), ----------- az MSZMP Baranyai Megyei Bizottságának nyugalmazott első titkára azt hangsúlyozta, hogy a tervezett új alkotmányt hosszú távra szólóan stabil alapokra kell helyezni. Ezt jól szolgálja a mostani előkészítő szakasz, amelyet joggal nevezhetünk társadalmi alkotmányozásnak, hiszen az állampolgárok széles rétegei vesznek részt az alapelvek kidolgozásában. Ezután arról szólt, hogy az előkészítő munkában jobban kell tisztázni az Országgyűlés, a köztársasági elnök és a Minisztertanács közötti munkamegosztást, a közöttük szükséges egyensúly megteremtését, azt, hogy mi a feladata és joga a központi hatalomnak és az önkormányzatoknak. Ami az államformát illeti: meggyőződésből a népköztársaság elnevezést ajánlotta a hozzászóló, mert - mint mondta -, hazánkat már így ismeri a világ, és a kifejezés haladóbb, mint a köztársaság elnevezés. Ezután olyan kérdésekről szólt, amelyeket a további szövegező munkánál, a koncepciók finomításánál figyelembe kell venni. Itt említette a bevezető szakaszt, amely szocialistának minősíti a kiépülő társadalmi rendszert, de a következő fejezet már nem fogalmazza meg, mit is értünk ezalatt. Az alkotmánynak szólnia kellene a plurálisan tagolt társadalom közösségeiről, a munkahelyi, a lakossági és a vallási közösségekről is. A hozzászóló hiányolta továbbá a koncepcióból a politikai akarat érvényesítésében közreműködő pártok közjogi státusát. Pedig ez időszerű kérdés - hangsúlyozta -, hiszen az MSZMP politizáló párttá kíván válni, és nem akar hatalmi monopóliumot. Az országszerte folyó címervitával kapcsolatban azt mondta, hogy bár becsüli nemzeti ereklyéinket, anakronizmusnak tartja a koronás címer bevezetését, ez ugyanis ellentétes a népköztársaság eszméjével. A Kossuth-címer viszont leghaladóbb hagyományainkat idézi. (folyt.köv.)
1989. március 8., szerda 17:29
|
![](../img/spacer.gif)
Vissza »
Folytatásokkal »
A hírhez kapcsolódik »
|
|
|
![](../img/spacer.gif) |
|
|
|
![](../img/spacer.gif) |
![](../img/spacer.gif) |
Az oldalon olvasható MTI hírek a Magyar Távirati Iroda korabeli, napi 250-300 hírből álló teljes napi kiadásaiból származnak. A fotóválogatás alapja az MTI napi 1000 darabból álló negatív állománya. A szerzői jogról szóló 1999. évi LXXVI. törvény 1 § (2) p) pontja és 84/A §-a alapján törvényi védelem alá tartoznak. Tilos azokat akár eredeti, akár átírt formában bármilyen médiumban közölni, sugározni vagy továbbadni, részben vagy egészben számítógépen tárolni - a személyes és nem kereskedelmi felhasználás eseteinek kivételével. (Az adatbázis-azonosítót az MTI belső szerkesztőségi rendszere tartalmazza.)
Az MTI előzetes engedélye nélkül tilos az MTI honlapjaira mutató, valamint az oldalak belső tartalmához vezető link elhelyezése.
|
|
![](../img/spacer.gif) |
|
|