![](../img/spacer.gif) |
![](../img/spacer.gif) |
|
![](../img/spacer.gif) |
![](../img/spacer.gif) |
|
![](../img/spacer.gif) |
![](../img/spacer.gif) |
OS:
Az MDF nemzeti és etnikai kisebbséghez tartozó képviselőinek tanácskozása
"Olyan politikai és társdalmi helyzetet, légkört kell
teremteni, amelyben bárki, félelem nélkül nemzeti vagy etnikai
kisebbséginek, illetve ezekhez tartozónak vallhassa magát.
- Konkrét segítséggel, felvilágosítással és más módon az adott
településen közre kell működni abban, hogy a nemzeti és etnikai
kisebbségek a helyhatósági választáson élhessenek az önkormányzati
képviselők és polgármesterek választásáról szóló törvény kínálta
lehetőségekkel.
A tanácskozás résztvevői megengedhetetlennek tartják azt, hogy a
kisebbségeket bármely párt pártpolitikai célokra használja fel.
Megállapítják azt is, hogy az 1990. szeptember 30-án esedékes
helyhatósági választást a kisebbségi problémák megoldásának csak
egyik, bár jelentős állomásának tekintik.
"
Amerika Hangja, Esti híradó:
Interjú Kállay Kristóffal
"- Kállay Kristóf vagyok, idén április 8-ikától a magyar
parlament egyik tagjaként tevékenykedem, független képviselőként
jutottam be Szabolcs megyéből, azon belül is Nagykálló körzetéből.
- Ez a Nagykálló nagyon ismerős, egy jól ismert Kállay képviselő
jött onnét: Kállay Miklós, az egykori miniszterelnök. Milyen
rokonságban van - volt - vele?
- Nagyapán volt.
- Képviselő úr, milyen volt a megválasztása ezzel a névvel -
segített a név, vagy pedig ártott?
- Valószínűleg segített, bár kétségtelenül megpróbálták
kihasználni azt is, hogy ezzel ártsanak, de ez nem sikerült. Tehát
ahol ismerték a család nevét, ott kifejezetten jól csengett ez a
név.
- Milyen nagy a kerület?
- 60 ezer fő, ezen belül körülbelül 40 ezer fő, aki
választóképes.
- Hogyan oszlanak meg a helységekben?
- Nagykálló mint város, 16 község van és 20-30 tanya.
- Hogyhogy képviselő úr függetlennek lépett föl? Nem talált
pártot, amelyik az ön ízlése szerinti volt?
- Pártot többet is találtam ugyanis most vagyok független
képviselő, de a rajtnál három párt támogatott, mégpedig a Fidesz, a
szabaddemokraták és a kereszténydemokraták - csak abban maradtunk,
hogy nem csatlakozom egyikhez sem, hanem függetlenül tevékenykedek."
|
|
![](../img/spacer.gif) |
|
![](../img/spacer.gif) |
![](../img/spacer.gif) |
![](../img/1989_icon.gif) |
![](../img/spacer.gif)
Ülést tartott az MSZMP Központi Ellenőrző Bizottsága (1. rész)
|
![](../img/spacer.gif)
1989. április 17., hétfő - Hétfőn ülést tartott az MSZMP Központi Ellenőrző Bizottsága. Gyenes András, a KEB elnöke egészségi állapotára való tekintettel kérte a KEB elnöki tisztsége alóli felmentését és nyugállományba helyezését. A KEB, kérésének eleget téve elfogadta lemondását: elismerte a KEB élén kifejtett munkáját. Kifejezte köszönetét és azt az óhaját, hogy tapasztalatait a testület tagjaként tovább hasznosítsa.
A KEB kooptálta a testületbe Lukács Jánost, a KB titkárát, akit titkos szavazással egyhangúlag megválasztott a KEB elnökének. A testület ezt követően Somogyi Imrének, a KEB titkárának vezetésével folytatta ülését. Fellebbezések nyomán 12 pártfegyelmi ügyben hozott határozatot: pártbüntetéseket hagyott jóvá, illetve törölt el. Egy esetben mentesítette az érintett párttagot a pártbüntetés alól. Két párttag esetében felülvizsgálta egykori kizárásuk okait és kérésükre visszaállította pártba lépésük eredeti időpontját. Ezután a KEB, 1989. február 27-ei elhatározásának megfelelően áttekintette azon párttagok ügyét, akiket a pártértekezlet előtt, politikai megnyilatkozásaiknak a szervezeti szabályzattól eltérő gyakorlata miatt felelősségre vont. A testület, tekintettel a párt politikájában és működési gyakorlatában bekövetkezett változásokra, saját hatáskörében felülvizsgálta egy évvel korábban hozott döntéseit. Úgy határozott, hogy Bihari Mihály, Bíró Zoltán, Király Zoltán és Lengyel László kizárását érvényteleníti, Stumpf Istvánt és Weber Attilát pedig mentesíti a pártfegyelmi büntetés alól. x x x A KEB új elnökének életrajza: Lukács János 54 esztendős, eredeti foglalkozása kőműves. 1953 óta tagja a pártnak, az MSZMP Politikai Főiskoláján szerzett diplomát. 1954-től az ifjúsági mozgalomban töltött be különböző vezetői tisztségeket, 1964-ben a KISZ Baranya Megyei Bizottságának első titkárává választották. 1972-től az MSZMP Pécs városi bizottságának titkáraként, majd első titkáraként dolgozott. 1980-ban választották meg az MSZMP Baranya Megyei Bizottságának első titkárává. 1985-től az MSZMP Központi Bizottságának tagja, 1987 júniusától a Központi Bizottság titkára, 1988 májusától pedig a Politikai Bizottság tagja volt. x x x (folyt.köv.)
1989. április 17., hétfő 19:25
|
![](../img/spacer.gif)
Vissza »
A hírhez kapcsolódik »
|
![](../img/1989_icon.gif) |
![](../img/spacer.gif)
Ülést tartott az MSZMP Központi Ellenőrző Bizottsága (2. rész) - Lukács János nyilatkozata
|
![](../img/spacer.gif)
Még tartott a Központi Ellenőrző Bizottság ülése, amikor Lukács János, a KEB újonnan megválasztott elnöke nyilatkozott az MTI-nek, a Magyar Rádiónak és a TV-Híradónak. Elöljáróban hangsúlyozta: a Központi Ellenőrző Bizottság eredeti napirendjének megfelelően foglalkozott tavaly áprilisi döntésével, amelynek értelmében Bíró Zoltánt, Bihari Mihályt, Lengyel Lászlót és Király Zoltánt kizárta a pártból. E KEB-határozat felülvizsgálatát és hatályon kívül helyezését elsősorban az indokolta, hogy az eltelt egy esztendőben korszakos jelentőségű változások mentek végbe a politikai közéletben, a politikai rendszerben. Egy évvel ezelőtt - mondotta - politikai magatartásuk, nem pedig politikai nézeteik miatt zárták ki négyüket a pártból. Az akkori szervezeti működésből, az akkori felfogásból és a párttaggal szemben támasztható politikai követelményekből kiindulva hozta meg határozatát a Központi Ellenőrző Bizottság. Az akkor viszonyok között ez a döntés minden bizonnyal helyes volt. Ma más irányba halad a párt - húzta alá, emlékeztetve az MSZMP tavaly májusi pártértekezletére, a Központi Bizottság február 10-11-ei határozatára, amelyben a politikai pluralizmus, a többpártrendszer mellett foglalt állást a testület. Ezek a magyar politikai rendszerben és az MSZMP irányvonalában bekövetkezett változások indokolttá teszik, hogy a KEB is kritikusan felülvizsgálja bizonyos döntéseit. Ez történt meg most. Szólt arról is, hogy a testület ülésén nem magáról a felülvizsgálatról folyt a vita - hiszen a KEB már korábban elhatározta, hogy visszatér erre a kérdésre -, hanem arról, hogy ebben az ügyben ezen napon, avagy egy következő ülésen döntsenek. Ám, hogy végül is ma és ilyen határozat született, nem azt jelenti, hogy a testületnek mindig, minden esetben el kell határolnia magát korábbi tetteitől. Utalva arra, hogy e kizárások miatt több pártszervezet, alapszervezet interveniált mind a Központi Bizottságnál, mind a Központi Ellenőrző Bizottságnál, kifejtette: ha egy demokratikus pártéletben hozott testületi döntésre a párttagság reagál, arra oda kell figyelni, s az észrevételeket nem feltétlenül kell politikai nyomásként értékelni. Ha elfogadjuk, hogy ma a pártban égető szükség van a sokszínűségre, arra, hogy létezzenek politikai áramlatok, akkor senki sem eshet újból abba a hibába, hogy nem veszi figyelembe a más irányú véleményeket, javaslatokat. (folyt. köv.)
1989. április 17., hétfő 20:05
|
![](../img/spacer.gif)
Vissza »
A hírhez kapcsolódik »
|
![](../img/1989_icon.gif) |
![](../img/spacer.gif)
Ülést tartott az MSZMP Központi Ellenőrző Bizottsága (3. rész) - Lukács János nyilatkozata
|
![](../img/spacer.gif)
Hangoztatta: a kisebbségi véleményeket tiszteletben tartva és azokat figyelembe véve foglalkozott a Központi Ellenőrző Bizottság a kizárások ügyével is. Lukács János végezetül rámutatott: nem a négy kizárt személy elmúlt egyéves magatartását, hanem saját döntését vizsgálta meg a KEB, s ennek eredményeként született az a határozat, hogy ettől a naptól Bíró Zoltán, Bihari Mihály, Lengyel László és Király Zoltán az MSZMP tagja. Minden további fejlemény az ő politikai döntésük, magatartásuk függvénye. (MTI)
1989. április 17., hétfő 20:07
|
![](../img/spacer.gif)
Vissza »
A hírhez kapcsolódik »
|
|
|
![](../img/spacer.gif) |
|
|