![](../img/spacer.gif) |
![](../img/spacer.gif) |
|
![](../img/spacer.gif) |
![](../img/spacer.gif) |
|
![](../img/spacer.gif) |
![](../img/spacer.gif) |
OS:
Az Agrárszövetség közleménye
"... a
falvak lakosságát a kritikus mértékig megosztja a Független
Kisgazda-, Földmunkás- és Polgári Párt és az Agrárszövetség éles
szembenállása. Ezért indítványozza, hogy haladéktalanul kezdődjenek
érdemi tárgyalások a két párt egymáshoz való viszonyáról.
"
Amerika Hangja, Esti híradó:
Magyar politikai körkép
"Antall József két év türelmi időt kért, a pártharcok
felfüggesztését és pragmatikus kormányzást ígért. Ám az azóta eltelt
időben nemhogy enyhültek volna a pártküzdelmek, de sikerült
összevesznie az eddig szövetséges SZDSZ-nek és a Fidesz-nek és a
kormányzó MDF-en belül is egyre nagyobb a válság. Ennek egyik
kifejeződése volt Csurka Istvánnak, az MDF elnökségi tagjának,
parlamenti képviselőnek az a rádiójegyzete, amelyben alig burkolt
történelmi párhuzamokra figyelmeztette a miniszterelnököt mondván,
hogy eddig minden kormányfő megbánta, aki cserbenhagyta
szövetségeseit; Tildy Zoltán is például, aki leghűbb embereit
vetette el a hatalomért.
"
|
|
![](../img/spacer.gif) |
|
![](../img/spacer.gif) |
![](../img/spacer.gif) |
![](../img/1989_icon.gif) |
![](../img/spacer.gif)
Grósz Károly Záhonyban és a Kárpátalján (14. rész)
|
![](../img/spacer.gif)
Az egyetemi tanács tagjaival és a magyar tanszék tanáraival folytatott kötetlen beszélgetésen Grósz Károly jónéhány kérdésre válaszolt, kielégítve a többségükben magyar nyelven érdeklődők kiváncsiságát a magyarországi politikai, gazdasági folyamatok iránt. Egy kérdésre válaszolva elmondta, hogy a történészek között ma nem az 1919-es tanácsköztársaság, hanem egyes vezetői - elsősorban Kun Béla - tevékenységének újraértékelése van napirenden. Az 1956-os eseményeket is azok közé az időszakok közé sorolta, amelynek tudományos kutatását, tanulságainak számbavételét folytatni kell, de hangsúlyozta: több más, történelmileg fontos időszak dokumentumait át kell tekinteni, például az 1945-46-os évekét is. E kérdés kapcsán kifejtette: Magyarországon nagy a hajlam arra, hogy a tudomány pillanatnyi politikai érdekek szolgálatában tevékenykedjék. S míg régebben a politika volt hajlamos ,,megrendelést,, adni bizonyos elgondolások alátámasztására, most előfordul, hogy a tudomány próbál olyan megállapításokat tenni, amelyek egyesek személyes politikai ambícióit szolgálják. A magyar tanszék egyik tanára hangsúlyozta: a Kárpátalján élők örömmel tapasztalják, hogy időben egybeesik a Szovjetunióban folyó átalakítás és a magyar reformfolyamat. (Balla László író a találkozón ezt a tényt a kárpátaljai magyarság óriási, történelmi esélyének nevezte.) A két országban végbemenő változások, a demokratizálódás, a nyíltság, hozzájárultak ahhoz, hogy Kárpátalján az iskolákban már magyar történelmet is tanítanak, a magyar nyelvű sajtó pedig néhány napja immár magyarul írhatja nemcsak a község-, hanem a városneveket is. Nagygyűlés Helyi idő szerint már 17 óra is elmúlt, amikor Grósz Károly megérkezett a területi pártbizottság politikai képzési központjába, ahol nagygyűlésen találkozott a terület járásai, Beregszász, Nagyszőlős, Munkács és Ungvár munkásainak, szövetkezeti dolgozóinak és ifjúsági szervezeteinek mintegy 700 képviselőjével. A területi pártbizottság első titkárának megnyitója után Grósz Károly mondott beszédet. Elöljáróban köszönetet mondott az SZKP Központi Bizottságának a meghívásért, az Ukrán Kommunista Párt megyei szerveinek, Kárpátalja egész lakosságának a szívélyes fogadtatásért. Egyúttal átadta a Magyar Szocialista Munkáspárt üdvözletét és jókívánságait. (folyt.köv.)
1989. április 3., hétfő 23:03
|
![](../img/spacer.gif)
Vissza »
Folytatásokkal »
A hírhez kapcsolódik »
|
|
|
![](../img/spacer.gif) |
|
|