![](../img/spacer.gif) |
![](../img/spacer.gif) |
|
![](../img/spacer.gif) |
![](../img/spacer.gif) |
|
![](../img/spacer.gif) |
![](../img/spacer.gif) |
OS:
Nyilatkozat
"A Független Szociáldemokrata Párt
kénytelen bevallani, hogy elbizonytalanodott, miután a Magyar
Szocialista Párt szerint pártunk ,,szociáldemokrata - és baloldali
nézeteket is vall,, , viszont a Magyarországi Szociáldemokrata Párt
szerint csak ,,úgynevezett szociáldemokrata,, szervezet vagyunk."
SZER, A munka világa:
Te éhes proletár
"A kérgestenyerűek türelme igencsak acélossá edződött az utóbbi
négy évtized alatt, hiszen a nevükben annyi mindent cselekedett az
egyeduralmú hatalom, hogy azt a szélárnyékba húzódva figyelik, mi is
történik a kiutat kereső hetekben, hónapokban. Annyi bizonyos, hogy
a változások szenvedő alanyai megint ők. A kiskeresetűek, a máról
holnapra tengődők, a szűk, nyirkos, komfortnélküli lakásban élők, az
esztendők óta ingázó kétlakiak, a túlórázásokba rokkantak,
szakképzetlenek és a helytelen iparszervezések áldozatai kerülnek
nagyon nehéz helyzetbe."
|
|
![](../img/spacer.gif) |
|
![](../img/spacer.gif) |
![](../img/spacer.gif) |
![](../img/1989_icon.gif) |
![](../img/spacer.gif)
Ülést tartott az MSZMP Politikai Bizottsága (1. rész)
|
![](../img/spacer.gif)
1989. március 14., kedd - Március 14-én, kedden ülést tartott a Magyar Szocialista Munkáspárt Politikai Bizottsága.
A testület áttekintette a politikai pártok alapításáról, az alkotmánybíróság felállításáról, valamint a közigazgatási bíráskodás bevezetéséről készített előterjesztéseket. A javaslatok zömét elfogadta a további munka alapjául. Felkérte az előterjesztőket, hogy a vitában elhangzottak figyelembevételével rövid időn belül készítsék el az állásfoglalás tervezetét. A Politikai Bizottság megvitatta Magyarország világgazdasági nyitásáról és KGST-kapcsolataink gyökeres megújításáról szóló előterjesztést. Egyetért azzal, hogy a magyar gazdaságpolitika középpontjába a világgazdasági nyitást kell helyezni. Ez csak a gazdaság liberalizálása és a külgazdasági fordulat révén érhető el. A nyitás feltétele továbbá a kemény, igényes belföldi versenypiac kiépítése. Elengedhetetlen KGST-kapcsolataink újrafogalmazása is, mindenekelőtt a magyar-szovjet gazdasági kapcsolatok gyökeres megújítása. Szovjet partnereinkkel - az érdekek kölcsönös figyelembevételével - erről haladéktalanul meg kell kezdeni a tárgyalásokat. A Politikai Bizottság megtárgyalta a pártoktatás 1989-1990. évi feladatait. A testület alapvetőnek tartja, hogy - igazodva az átmeneti helyzethez - a pártoktatás tartalma és szervezeti keretei megváltozzanak. A pártoktatás középpontjában a következő időszakban a ,,Mire törekszik az MSZMP?,, cselekvési program áll. A pártmozgalom vezetői képzésének a korábbinál jóval nagyobb mértékben szükséges kielégítenie a társadalmi igényeket. A Politikai Bizottság megvitatta a KISZ XII. kongresszusa előkészítésének legfontosabb politikai feladatait. Az előkészületekről szóló tájékoztatót a Központi Bizottság soros ülése elé terjeszti. A testület ajánlja a Központi Bizottságnak, hogy álláspontja kialakításakor az alábbiakat erősítse meg: A párt egyetért az ifjúsági szövetség politikai platformjával és egyértelműen, határozottan támogatja azt. Az MSZMP meggyőződéssel vallja, hogy a társadalmi megújuláshoz nélkülözhetetlen az egész ifjúság cselekvő részvétele, alkotó közreműködése. A fiatalok élet- és munkakörülményeinek javításában érdemi változást azonban csak a következetesen végigvitt gazdasági és politikai reformok hozhatnak. (folyt.köv.)
1989. március 14., kedd 20:15
|
![](../img/spacer.gif)
Vissza »
A hírhez kapcsolódik »
|
![](../img/1989_icon.gif) |
![](../img/spacer.gif)
Ülést tartott az MSZMP Politikai Bizottsága (2. rész)
|
![](../img/spacer.gif)
Az MSZMP olyan ifjúsági szervezetek létrehozásában érdekelt, amelyek a szocializmust elfogadó fiatalokat tömörítik és - a párttal politikai-stratégiai szövetségben - önállóan dolgoznak. Az MSZMP egyik lesürgetőbb feladatának tartja új, radikális ifjúságpolitika megfogalmazását és végrehajtásának mielőbbi megkezdését. A Politikai Bizottság úgy döntött, hogy március 29-ére összehívja a Központi Bizottságot. X X X (folyt.köv.)
1989. március 14., kedd 20:17
|
![](../img/spacer.gif)
Vissza »
|
![](../img/1989_icon.gif) |
![](../img/spacer.gif)
Ülést tartott az MSZMP Politikai Bizottsága (3. rész) - Szóvivői
|
![](../img/spacer.gif)
A Politikai Bizottság ülését követő hagyományos szóvivői tájékoztatón elsőként a tanácskozáson is jelen lévő Budzsáklia Mátyás, a párt szakértője ismertette az újságírók előtt a politikai pártokról, az alkotmánybíróságról, valamint a közigazgatási bíráskodásról szóló törvénnyel kapcsolatos állásfoglalás lényegét. Mint hangsúlyozta: a PB előtt szereplő csomagterv szerves része az új alkotmánykoncepciónak. Emlékeztetett arra, hogy a májusi pártértekezlet állásfoglalásban mondta ki, hogy az alkotmánybíróságra és a közigazgatási bíráskodás bevezetésére minden további helyzetfeltárás nélkül szükség van, összefüggésben a politikai pártokról szóló törvényjavaslattal is. Az alkotmánybíróság dolga lesz ugyanis a politikai pártok bejegyzése, a pártok feletti törvényességi felügyelet gyakorlása, alapszabályuk, szervezési, működési szabályzatuk, céljaik, programjaik összevetése az alkotmánnyal. A PB hangsúlyozta, hogy mivel a legmagasabb szintű jogalkalmazói munka folyik majd e testületben, tagjainak a legmagasabb szakmai felkészültséggel kell rendelkezniük. Vitatták az ülésen, hogy mennyi időre szóljon az alkotmánybírák megbízása. A közigazgatási bíráskodás lényegét elemezve a szakértő kiemelte: az államigazgatásban elkövetett mindenféle jogsérelem orvoslása a bírói szervezetben történik. E fő szabályt most majd törvény mondja ki. Az e napirendhez kapcsolódó kérdésekre válaszolva Budzsáklia Mátyás hangsúlyozta: egyetértés alakult ki a Politikai Bizottságban arról, hogy az újonnan létrejövő pártoknak meg kell kapniuk a működéshez szükséges feltételeket; megilleti őket a társadalmi jövedelemből a megfelelő részarány. Hozzátette: azt az összeget kell elosztani több párt, társadalmi szervezet között, amely jelenleg is az állami költségvetésből erre a célra rendelkezésre áll. Nyitott még az a kérdés, hogy fordulhatnak-e az állampolgárok az alkotmánybírósághoz. Többen úgy vélekedtek, hogy biztosítani kell azt az állampolgári jogot, miszerint ügyeikkel foglalkozzon e testület. Ennek kidolgozására felkérték az igazságügyminisztert. (folyt.köv.)
1989. március 14., kedd 21:19
|
![](../img/spacer.gif)
Vissza »
|
![](../img/1989_icon.gif) |
![](../img/spacer.gif)
Ülést tartott az MSZMP Politikai Bizottsága (4. rész) - Szóvivői
|
![](../img/spacer.gif)
A pártok munkahelyi működésének jövője iránt érdeklődő kérdésre elhangzott: a PB álláspontja szerint minden konzekvenciát átgondolva, nagyon alaposan meg kell vizsgálni e témát, amelyre a testület visszatér. Az már most is bizonyossá vált, hogy nem volna célszerű megtiltani a munkahelyeken a politizálást, azonban az intézményi struktúrából ki kell válni. Ezt követően Emőd Péter, a KISZ KB titkára ismertette a KISZ XII. kongresszusának előkészítéséről adott tájékoztatót. Többek között elmondta: az ifjúsági szövetség nevének megváltoztatását illetően több változatról folyik a vita, de a KISZ véleménye szerint a Szocialista Ifjúsági Szervezetek Szövetsége elnevezés fejezi ki leginkább a szervezet tevékenységét. Áprilisban tartják a kongresszust, amelyen mintegy 9OO küldött vitatja meg az ifjúsági mozgalom jövőjét. A PB-ülés vitájában felszólalók hangsúlyozták: a pártnak adóssága van az ifjúsággal szemben, nem megfelelő módon ápolta kapcsolatait saját ifjúsági szövetségével. Megerősítették: fontos, hogy a mostani tájékoztató a Központi Bizottság elé kerüljön, mivel a pártközvéleményen belül is nagyon sok vita van, kétség is tetten érhető az ifjúsági szövetségben zajló folyamatok megítélését illetően. Ezek tisztázása nagy segítséget adhat ahhoz, hogy a KISZ kongresszusa kedvezőbb légkörben kezdhesse meg munkáját. Ezt követően Major László vette át a szót. A párt szóvivője elemezte azokat a körülményeket, amelyek nyomán napirendre került a világgazdasági nyitás stratégiája, a KGST kapcsolatok átértékelése. Felhívta a figyelmet arra, hogy a külső feltételek még kedvezőek Magyarország számára a váltáshoz. A pártoktatási év feladataival kapcsolatban a szóvivő hangsúlyozta: a joggal történelminek minősíthető pártkonferenciát követően a pártoktatásban használt eddigi propagandaanyagok, tananyagok nem alkalmazhatóak. Változott a politikai intézményrendszer, változtak bizonyos tabuk. (folyt.köv.)
1989. március 14., kedd 21:29
|
![](../img/spacer.gif)
Vissza »
A hírhez kapcsolódik »
|
![](../img/1989_icon.gif) |
![](../img/spacer.gif)
Ülést tartott az MSZMP Politikai Bizottsága (5. rész) - Szóvivői
|
![](../img/spacer.gif)
A Politikai Bizottság úgy döntött, hogy az új tanévben nem lesz központi tananyag, a tanulmányi programokban meg kell jelenni mindazoknak a változásoknak, amelyek az elmúlt egy évben bekövetkeztek, s tükröződniük kell a magyar társadalomban végbemenő folyamatoknak. Ajánlja a testület, hogy használják fel az oktatásban a párt rövid távú programját. A továbbiakban Major László elmondta: Fejti György, a KB titkára beszámolt a Politikai Bizottságnak az MSZMP és a különböző politikai, társadalmi szervezetek között folytatott tárgyalásainak első menetéről. E szervezetek döntő többsége helyeselte az MSZMP kezdeményezését a megbeszélésekre, az ismerkedésre. Fenntartás - nem is kevés - egyedül a Szabad Demokraták Szövetsége részéről fogalmazódott meg: nem hívei a szövetségnek, a koalíciónak. Úgy fogalmaztak: konstruktív ellenzékként kívánnak működni a jövőben. Némi tartózkodás tapasztalható a Magyar Demokrata Fórum részéről is, ami azzal magyarázható, hogy a tárgyalásokra az MDF első országos gyűlése előtt került sor, s az ideiglenes vezetőség úgy érezte, nincs felhatalmazása, hogy tartalmi, lényegi kérdésekben tárgyalásokat folytasson. A MISZOT pedig abban az értelemben fejezte ki kétségeit, hogy nincs egyértelmű mandátuma 31 tagszervezetétől. Fejti György megállapította: bizonyossá vált, hogy van készség érdemi politikai egyeztető fórum létrehozására. Az SZDSZ ezt ugyan nem fogadta el, határozottan eltérő álláspontot képviselt. Az előkészítő megbeszélések tapasztalatai alapján kimondható, hogy a résztvevő pártok és politikai szervezetek szerveződésük korai időszakában vannak, s ennek is köszönhető, hogy ma még nem készek igazán egy kormányzati koalícióra. Azzal az alaptörekvéssel egyetértettek, hogy a többpártrendszerű politikai struktúra felé való átmenetet rendezett körülmények között, anarchiától mentesen, a társadalmi stabilitás biztosításával kell megteremteni. A szóvivő bejelentette: várhatóan folytatódik az egészséges párbeszéd a most szerveződő pártokkal, politikai erőkkel. Major László - Andics Jenővel, a KB osztályvezetőjével együtt - Grósz Károly főtitkár megbízásából részt vett az MDF országos ülésén. A tapasztalatokat összegezve elmondta: úgy érezték, hogy míg az ideiglenes elnökség kiegyensúlyozott, a küldöttek hangulata ennél radikálisabb volt. A 21 pontos programtervezetet úgy ítélte meg: kevés különbséget mutat az MSZMP akcióprogramjához képest. Hozzátette: ha mindketten komolyan veszik saját programjukat, bizonyára meg lehet találni a párbeszéd szálait. (folyt.köv.)
1989. március 14., kedd 21:34
|
![](../img/spacer.gif)
Vissza »
A hírhez kapcsolódik »
|
![](../img/1989_icon.gif) |
![](../img/spacer.gif)
Ülést tartott az MSZMP Politikai Bizottsága (6. rész) - Szóvivői
|
![](../img/spacer.gif)
A szóvivő tájékoztatásként elmondta: a PB javasolja a Központi Bizottságnak, hogy alapítványt hozzon létre, amelyet Lukács Györgyről kívánnak elnevezni. Célja, hogy hozzájáruljon a marxista-szocialista eszmeiségű társdalomtudományi kutatás, nevelés, politikai ismeretterjesztés feltételeinek javításához. Az MSZMP 4O millió forintot fordítana erre a célra, amely összeg bizonyos ingatlanok eladásából származik. Az alapítványt hitelintézet kezelné, s kuratórium működtetné. Felügyeletét a Művelődési Minisztérium látná el. Major László végül szólt arról, hogy a Román Kommunista Párt szóbeli üzenetet intézett az MSZMP-hez. Március 7-én - a genfi szavazást megelőzően - hazánk bukaresti nagykövetének adták át az üzenetet az RKP székházában. Ismert előzménye az volt, hogy az ENSZ emberi jogi bizottságának genfi ülésén Svédország határozati javaslatához - sok más ország mellett - társszerzőként Magyarország is csatlakozott. Az RKP üzenete indulatos hangnemben követelte, hogy Magyarország álljon el e társszerzőségtől. A PB erre szintén szóbeli üzenetben válaszolt. Ebben megerősíti, hogy csatlakozásunk ténye teljesen normális, összhangban áll a helsinki záróokmányban foglaltakkal, olyan nemzetközi szerződésekkel, amelyeket Románia és hazánk is aláírt; összhangban van azzal, mit az egyetemes emberi jogokról vallunk. Az MSZMP, miközben visszautasítja a vádaskodásokat, üzenetében kifejezi, hogy ha alkalom nyílik a konstruktív együttműködésre, kész a tárgyalásokra. (MTI)
1989. március 14., kedd 21:40
|
![](../img/spacer.gif)
Vissza »
|
|
|
![](../img/spacer.gif) |
|
|