|
![](../img/spacer.gif) |
![](../img/spacer.gif) |
![](../img/1989_icon.gif) |
![](../img/spacer.gif)
Az Igazságügyi Minisztérium nyilatkozata (1. rész) (OS)
|
![](../img/spacer.gif)
1989. május 12., péntek - Az Ellenzéki Kerekasztal a május 12-i napilapokban állásfoglalást tett közzé az MSZMP KB politikai egyeztető fórum létrehozásával kapcsolatos javaslatáról. Ebben egyebek között a következő szövegrész olvasható: ,,a sajtó már kész törvénytervezetet hoz nyilvánosságra és a politikai vezetés minden eszközzel szorgalmazza a törvénytervezetek parlamenti elfogadtatását.,, Ezzel kapcsolatosan az Igazságügyi Minisztérium a következőket kívánja leszögezni: Ismeretes, hogy hazánkban a törvényelőkészítés évtizedeken át az esetek túlnyomó többségében a nyilvánosság teljes kirekesztésével folyt. Az utóbbi években sor került ugyan egyes törvénytervezetek társadalmi vitájára, ám nem egyszer olyan módon, hogy az alapvető jelentőségű kérdésekben előzetes állásfoglalás született, s azt a társadalmi vita nem befolyásolta. Ez a hibás módszer veszélyeztette a társadalmi viták célját és hitelességét. Az igazságügyi tárca vezetése egyszer s mindenkorra szakított a korábbi gyakorlattal. Úgy ítéli meg, hogy a törvényelőkészítés nem egy tárca belügye, s a magyar közvéleménynek joga van nem csupán figyelemmel kísérni a törvényszerkesztési eljárást, de abba tevőlegesen is bekapcsolódni. A társadalom egyebek között az egyesülési jogról, illetőleg a gyülekezési jogról szóló törvénytervezetek társadalmi vitája kapcsán meggyőződhetett róla, hogy a vita nyomán teljesen átdolgozott, tartalmában és koncepciójában egyaránt nagy mértékbenn átalakított törvényjavaslat került az Országgyűlés elé. A tárca továbbra is élni kíván azzal a lehetőséggel, hogy a törvénytervezeteket már a jogszabályelőkészítés viszonylag korai szakaszában, a tárcaegyeztetés és a Minisztertanács ülésén való megtárgyalás előtt nyilvánosságra hozza. Teszi ezt azért, mert az állampolgároktól és a társadalmi szervezetektől beérkező észrevételek gazdagítják a tervezeteket, segítik a törvényszerkesztő munkát. E tervezetek éppen ezért a legcsekélyebb mértékben sem véglegesek, tartalmuk a későbbi észrevételek, egyeztetések, testületi állásfoglalások nyomán változhat és ténylegesen változik is. A tárca eme gyakorlatát a Minisztertanács is helyesli. (folyt.köv.)
1989. május 12., péntek 17:52
|
![](../img/spacer.gif)
Vissza »
A hírhez kapcsolódik »
|
![](../img/1989_icon.gif) |
![](../img/spacer.gif)
Az Igazságügyi Minisztérium nyilatkozata (2. rész) (OS)
|
![](../img/spacer.gif)
Minden társadalmi szervezet szuverén joga annak eldöntése, hogy élni kíván-e az észrevételezés és a javaslattétel felkínált lehetőségével, s ezt a törvényelőkészítés melyik szakaszában teszi. Az Igazságügyi Minisztérium nyitott minden jobbító szándékú javaslat vagy bírálat figyelembe vételére. A tárca feladata az, hogy szakmai szempontból korrekt, színvonalas törvénytervezeteket dolgozzon ki, amelyek tárgyalási alapul szolgálnak mind az állami döntéselőkészítéshez, mind az esetleges politikai egyeztetéshez. Az utóbbi azonban - jellegénél fogva - nem a Minisztérium feladatkörébe tartozik. Az igazságügyminiszternek a jogszabály-előkészítésért - és ezen belül kiemelten a törvényszerkesztésért - való felelősségét és feladatait a jogalkotásról szóló 1987. évi XI. törvény határozza meg. E törvény azonban nem előzmények nélküli: az igazságügyi tárca ezirányú szerepe mélyen gyökerezik a magyar közjogi hagyományokban, a felelős magyar minisztérium létrehozásáig vezethető vissza, s olyan kiemelkedő egyéniségek neve fémjelzi, mint Szalay László. A róla elnevezett utcában működő épületben ma is felelős munka folyik, amelynek egyik kiemelkedő fontosságú célja a demokratikus jogállam létrehozása. E cél elérése érdekében a Minisztérium továbbra is számít a nemzet felemelkedéséért cselekedni kész minden állampolgár és társadalmi szervezet közreműködésére, s munkáját a nyilvánosság bevonásával, a közvélemény folyamatos ellenőrzése mellett kívánja végezni. (OS)
1989. május 12., péntek 17:54
|
![](../img/spacer.gif)
Vissza »
|
|
|
![](../img/spacer.gif) |
|
![](../img/spacer.gif) |
![](../img/spacer.gif) |
|
![](../img/spacer.gif) |
![](../img/spacer.gif) |
|
![](../img/spacer.gif) |
![](../img/spacer.gif) |
|
![](../img/spacer.gif) |
![](../img/spacer.gif) |
SZER-hallgató telefonja:
"(VALLTÖMŐ RICHÁRD) Jó napot! Csütörtök délelőtt, 10 óra 20 van, hallgatom a Kommentár Nélkül-t és nagyon ismerősnek tűnik. Ezt maximum egy vagy két héttel ezelőtt szóról-szóra ugyanígy leadták anélkül, hogy a műsor előtt akár csak egy szóval is utaltak volna arra, hogy ez ismétlés. Ez a hallgató becsapása, jó magyarul megmondva. Nagyon jellemző sajnos önökre a teljesen tekintet nélkül levés a hallgató kívánságaira, érdekeire. Hogyan lehet egy műsort változatlanul leközölni, azzal a látszattal, mintha új műsor lenne? Ez majdnem hogy csalásnak nevezhető. Amiről pedig most szólok, az nagyon dühített, amikor hallgattam, de nem akartam róla beszélni. Most bosszúból, mert így viselkedtek a Kommentár Nélkül-lel kapcsolatban, elmondom: Két héttel ezelőtt Dorogi Judit a trieszti, valamilyen politológiai vagy filozófiai kongresszuson interjút csinált Kende Péterrel, Molnár Miklóssal, stb. stb. Ilyen rossz minőségű felvételt még életemben nem hallottam. Még maguknál is ritkaság, pedig ez már akar valamit mondani. Mintha egy pályaudvar, vagy pedig egy nyilvános uszoda halljában vették volna fel, mellékzajok, szinte az érthetetlenségig. Minden második mondatot legalább nem lehetett megérteni, és mindehhez egy szó magyarázat, egy szó bocsánatkérés, semmi és ...(MEGSZAKAD)"
|
|
![](../img/spacer.gif) |
![](../img/spacer.gif) |
890616 – EGY NAP ANATÓMIÁJA
Az 1956-os Intézet új internetes tartalomszolgáltatása Nagy Imre és társai újratemetésének napjáról. Szerkesztette: Rainer M. János és Topits Judit.
|
|
![](../img/spacer.gif) |
|