![](../img/spacer.gif) |
![](../img/spacer.gif) |
|
![](../img/spacer.gif) |
![](../img/spacer.gif) |
|
![](../img/spacer.gif) |
![](../img/spacer.gif) |
OS:
Az MSZMP Budapest, XII/5-ös körzeti szervezetének nyilatkozata
MSZMP Budapest,
XII/5-ös körzeti szervezete teljes egészében helyénvalónak és
megalapozottnak tartja a nagymarosiak akcióját a nagymarosi
vízlépcső megépítése melletti aláírás-gyűjtésre.
BBC Panoráma:
Nagy Imre és társai exhumálása
"Nagy Imre állítólagos. Maléter Pál és Gimes Miklós feltételezett
holttestét a felszíntől körülbelül két és fél méter mélységben
találták meg. Úgy látszik Nagy Imre maradványainak azonosítása fog
a legtovább tartani. Az ő koponyája van a legrosszabb állapotban.
Az azonosítás mindenesetre hetekbe fog telni.
Az eddig feltárt tetemeket arccal lefelé találták meg,
összedrótozva. Gimes Miklós, és Maléter Pál állítólagos holttestét
közös gödörben, Maléter Pálét úgy látszik eredetileg túl kicsi
koporsóba helyezték.
A jelek arra mutatnak, hogy mindhármat eredetileg gödörbe, esetleg
koporsó nélkül hantolták el, s az 1961-es átszállításnál, a már
előrehaladott oszlásban lévő tetemeket kátránypapírba, zsákszerű
anyagba burkolták, majd összedrótozták. Innen esetleg funérszerű
koporsóba helyezték őket s azt is összedrótozták."
|
|
![](../img/spacer.gif) |
|
![](../img/spacer.gif) |
![](../img/spacer.gif) |
![](../img/1989_icon.gif) |
![](../img/spacer.gif)
Egyesülési és gyülekezési törvény - 1. folyt.
|
![](../img/spacer.gif)
Én csak azt a helyzetet nevezném valódi többpártrendszernek, amelyben a pártok ténylegesen versenyezhetnek. Tehát verseny esélyegyenlőség van. Más szóval, ebből a modellből kizárnám mondjuk a lengyelországi, csehszlovákiai és NDK-beli példát. Az a véleményem, hogy bizonyos szempontból Magyarországon előbb vagyunk, ami a csehszlovákiai, vagy éppen az NDK-beli összehasonlítást illeti. Ezekben a helyzetekben a pártállam léte, ennek a kettőnek az összefonódása gátol mindenféle versenyt. Az előkészületben lévő törvény, ha valóban demokratikus akar lenni, ki kell, hogy mondja, véleményem szerint, a párt és az állam hatalmi szétválasztását. Ami a jóslást illeti, meg kell, hogy mondjam, ennek világos megfogalmazására, még inkább megvalósítására a közeljövőben a magam részéről kevés esélyt látok. Úgy érzem, hogy hosszú távon számolni kell azzal a helyzettel, hogy a jelenleg vezető párt nem mond le hatalmi monopóliumáról. Ugyanakkor, ha ez a törvény valóban demokratikus szellemben kerül elfogadásra, jogi eszköz lehet a párt eddig gyakorlatilag mindenható hatalmának korlátozására. Nagyon fontos demokratikus feltétel például, hogy a törvény ne tartalmazzon politikai preferenciákat. Például ne csak a nem létező főhatóság által baloldalinak, haladónak elismert pártoknak engedélyezzen működést. Tulajdonképpen itt is szükséges lenne az új alkotmánnyal való egybehangolás, egy szintre hozás. Egy konzervatív szellemű alkotmány ugyanis bármilyen jó párttörvény hatását csökkentheti. Ezért alapvető, hogy milyen megfogalmazást kap benne például az alkotmányos rend kifejezés, mert erre a többi törvény ugyanis folyamatosan hivatkozik. Ha kellően tág és demokratikus megfogalmazású az alkotmány, úgy gondolom, nem lehet jogi visszaélések, például párt-betiltások törvényes alapja. Ezért is fontosnak érezném a szerves kapcsolódást az alkotmányozás és az egyéb demokratizálódó szándékú törvények között. - Joó Rudolf beszélt az MDF részéről. Ugyanez a kérdés, hogy milyen lesz a politikai térkép Magyarországon a pártok engedélyezése után, a Szabad Demokraták Szövetsége ügyvivőjéhez, Mécs Imréhez. - Először azzal kezdeném, hogy időhúzást érzünk. Tehát a kormányzat visszavonulóban van és ezzel, ahogy most áll, megengedi pártoknak az elvi létezését, de a gyakorlati működését egy későbbi időpontra teszi, ezzel időt húz. Feltétlenül győzelemnek kell, vagy kompromisszumos győzelemnek feltüntetni azt, vagy értékelni azt, hogy a parlament kikényszerítette az augusztusi ígéretet. Mert eredetileg év végére ígérte a kormányzat, hogy a párttörvényt létrehozza. Tehát augusztusra be kell terjesztenie, és annak elfogadása után lehetne bejegyeztetni a pártokat. Ez azt jelenti, hogy év végére kerülnének a pártok olyan helyzetbe, hogy egyáltalán lépni tudjanak. Ezt megelőzendő az a taktika célszerű, hogy már most az egyesülési törvény alapján meg kell kezdeni a szervezéseket és minél szélesebbé tenni. A mostani politikai szervezeteknek - így a miénknek is, meg az MDF-nek is, a Fidesznek is - joga van és lehetősége, hogy a politikai pártok funkcióit ellássa. És azoknak is fel kell hívni a figyelmét, azoknak a társadalmi erőknek, amelyek párttá akarnak alakulni, hogy már most meg kell kezdeni a lépéseiket. Az idő rendkívül sürget. A 24. órában vagyunk, az ország gazdasági, társadalmi helyzetét illetően. Minden időhúzás a hajót süllyeszti el. Tehát azért úgy tudunk kifogni ezen a halogató taktikán, ha már most elkezdjük a szerveződéseket. Rendkívül fontos a helyi szervezetek létrehozása, az országos szerveződés, a tagtoborzás és az, hogy az emberek feladják a passzivitásukat, feladják az óvatosságukat, és határozottan artikulálják a politikai véleményüket. Erre kell minden lehetőséget felhasználni, így az egyre szabadabbá váló sajtót is és a tömegkommunikációs médiákat is. Amelyek nagyon kis mértékben, de kezdenek megnyílni az alternatív független erők számára is. Ami a kérdés másik felét illeti, hogy a nagy monolitikus tömbnek tűnő MSZMP-nek mik a sanszai és mik a sanszai ezek mellett a formálódó független erőknek, itt nagyon sok megfontolást lehet tenni. Egyrészt az MSZMP nem olyan monolitikus tömb, mint ahogy ezt szerették volna feltüntetni, vagy ahányszor ezt feltételeztük. Az MSZMP is tele van tépelődő, gondolkodó, szorongó emberrel, aki keresi a helyét, és biztosítani kell azt, hogy ezek artikulálhassák szintén a politikai véleményüket és akár egységfrontokba is lehessen az MSZMP tagságának egy részével kerülni. Ha ellentétes vélemények hangzanak el, az egyik azt mondja, hogy ha előrehoznánk a választásokat, akkor a beidegződések, a passzivitás és a pártnak a közhatalmi szerepe, továbbá a feudális struktúra miatt az MSZMP jelenleg megszerezné a parlamenti többséget. Ugyanakkor hallottunk párton belülről olyan véleményeket, hogy szoronganak amiatt, hogy törpe kisebbségben maradnának. Nem lehet pontosan tudni, hogy melyik álláspont az igaz. De egy igaz. A demokrácia nem kerülhető el, és a megmérettetés sem. Tehát ha tisztességesen gondolják az MSZMP tagjai, hogy az országot ki kell húzni nehéz helyzetéből, és végre demokráciát kell teremteni, akkor ezt a megmérettetést vállalniuk kell - velünk együtt. - Az SZDSZ ügyvivőjének véleménye után a Szabad Kezdeményezések Hálózata egyik szervezője, Baba Iván beszél. - Semmi esélyt nem látok arra, hogy egy olyan párttörvényt elfogadtassanak, illetve még fontosabb, hogy működtetni tudjanak, amely nem azonos esélyeket biztosít a szerveződő pártoknak is, eleve nem tartom kizártnak, hogy megpróbálnak egy olyan párttörvényt keresztülverekedni, amelyik ezt a primus inter pares helyzetet szentesíti, de egy ilyen törvény, az elfogadása pillanatában érvénytelen lenne. A mai magyar társadalmi közhangulat, a légkör olyan, hogy itt az MSZMP, ha még valamit menteni akar a saját tekintélyéből, ami már alig-alig van, illetve ha meg akarja alapozni a jövőre nézve a saját tekintélyét és a saját hitelét, akkor ezt a manipulatív szándékot, amit az előbb említettél, ezt nem kodifikálhatja. Ha viszont ezt az egyenrangú pártok működését biztosító párttörvényt hozzák, akkor ez azt jelenti, hogy az MSZMP lényegében elfogadja, hogy ő a következő választásokon esetleg kisebbségbe kerül. Ebből nem az következik, hogy lemond a hatalomról, hanem az következik, hogy elfogadja a hatalom megosztását. - Bereczky Vilmos a Független Kisgazdapárt szóvivőjének véleménye következik. - Én az eljövendő időszakban - tehát egy közelebbi, pár éves időszakban - jogilag egyenjogú pártokat tudok elképzelni. De úgy vélem, hogy a pártok szerepe az első időszakban elsősorban korrekciós lehet. Ez az erőviszonyoknak a felméréséből eredő következtetés. Később elképzelhető egy kontrollszerep, majd egy koalíciós szerepet is el tudok képzelni, tehát a hatalom valós megosztását és távlatilag - amennyiben ugye az országot, ha kialakul egy valódi demokrácia - elképzelhető egy hatalmi váltás is. De ez csak távlatilag és elméletileg tudom pillanatnyilag elképzelni. Véleményem szerint a jelenlegi, a Kisgazdapártnak sem célja jelenleg a hatalom átvétele, mert ez nem időszerű, ehhez még fejlődnie kell, tehát a taglétszámban és politikailag is fejlődnie kell, de véleményem szerint ez egy folyamat, amit mindig a gazdasági, politikai és társadalmi szituáció fog meghatározni. Tehát egy párt eleve nem mond le a hatalom megszerzéséről, de nem is mondhat le a hatalomról. Mindig a választóknak kell eldönteni. - A harmadik kérdést a Független Kisgazdapárt szóvivőjének most elhangzott utolsó mondatához igazítanám: Lesz-e lehetősége Magyarországon a választóknak választásra 1990-ben, vagyis lehet-e többpártrendszerű választás Magyarországon? A kérdést, amelyet először Joó Rudolfnak, a Magyar Demokrata Fórum képviselőjének teszek fel, azzal egészítem ki, hogy ezen az esetleges választáson, mint párt, indul-e a Magyar Demokrata Fórum? - Először is azt szeretnénk, ha ez a választás nem 1990-ben, hanem hamarabb következne be. Mindez logikusan következik a soron kívüli alkotmányozó nemzetgyűlés gondolatából, amit az imént említett. De bárhogy is legyen, úgy gondolom, hogy a következő parlamenti választás már valószínűleg valamilyen mértékben többpárti választás lesz. Remélem - és reméljük -, hogy egyben versengés is lesz, tehát közeledik az esélyegyenlőség eszméjéhez és a pártállam hatalmi monopóliuma, ami pillanatnyilag nagyon is létező valóság, nem teszi formálissá a többi politikai erő megjelenését és érdekkifejeződését. Úgy gondolom, ha ma jelenleg ebben a helyzetben demokratikus választásokat tartanának, az alternatív szervezetek jó eséllyel indulnának még akkor is, ha ma még nincsenek teljesen megszervezve, felkészülve egy ilyen valóban fontos eseményre. - Mécs Imrétől is azt kérdezem, hogy indulhat-e vajon több párt a következő parlamenti választásokon és hozzá így módosítanám a kérdést: köztük lesz-e a Szabad Demokraták Szövetsége, mint politikai párt? - Először azt szeretném világosan leszögezni, hogy nincs más út, csak a pluralizmus útja. Olyan gazdasági csőd felé rohan az ország, olyan nehéz helyzetben van, a társadalomnak a problémái olyan hatalmasak, hogy ebből más reális kivezető út nincsen. Meg kell teremteni a bizalmat kifelé és befelé egyaránt. Befelé, hogy végre a gazdaság mozgásba jöjjön, kifelé pedig azért, hogy a világpiacba be tudjunk kapcsolódni és a megfelelő körülményeket és a bizalmat meg tudjuk teremteni, hogy ide a külföldi tőke, technológiák és a többi bejöjjenek. Afféle fejlesztési laboratóriuma lettünk mi a "vasfüggönyön" inneni világnak. Ugyanakkor vannak hangok az MSZMP egyes köreiben - ezek kalandorhangok -, amelyek diktatúrára törekednek. Egy rendpárti diktatúrát akarnak létrehozni, és szemük előtt a dél-koreai és más hasonló modellek lebegnek, mondván azt, hogy a politikai vezetést egy diktatúra, egy retrográd diktatúra tartja ugyan kézben, mégis a gazdaság jól funkcionál. Az óriási tévedés. Tehát nincsen a demokráciának és a többpártrendszernek nincs tényleges alternatívája Magyarországon. Ezt az utat kell követni és bízunk benne, hogy a kormányzat - és ezt egyre többen ismerik fel, és ténylegesen végre is akarják hajtani, minden sunyi hátsó gondolat nélkül. Éppen ezért optimista vagyok, hiszen ha nem lettem volna optimista, nehezen tudtam volna az életemet eddig végigélni, és ezért szinte biztos vagyok abban, hogy 1990-ben Magyarországon többpárti választások lesznek és ezeken a választásokon a Szabad Demokraták Szövetsége is fel fog lépni, és reméljük, hogy jelentős bizalmat fog kapni. - Bába Ivánnak, a Szabad Kezdeményezések Hálózata szervezőjének adom tovább a szót. - A legvalószínűbbnek azt tartom e pillanatban, hogy az 1990-es választásokon létrejön az 1945-ös koalícióhoz hasonló politikai berendezkedés, ahol is a megalakuló három-négy pártkoalíciót fog alkotni a választások után. Azt ugyanis nem nagyon tartom valószínűnek, hogy az MSZMP 40 évi, vagy 43-44 évi uralkodás után hirtelen kisebbségi pártként ellenzékbe menjen. Valószínűnek azt tartom, hogy egy olyan politikai helyzet fog kialakulni, ahol a különböző alternatív csoportosulások, különböző alternatív pártok, vagy most már ne nevezzük alternatívnak, mert a párttörvény után ezek teljesen egyenrangú pártok lesznek, ezek valamiféle politikai együttműködésre, koalícióra lépnek az MSZMP- vel, az MSZMP pedig tudomásul veszi, hogy egyike a pártoknak és a politikai erőknek Magyarországon. - Végül a már megalakult Független Kisgazdapárt szóvivőjének Bereczky Vilmosnak mi a véleménye erről? - Véleményem szerint indulni fognak a pártok a választásokon. A pártok fognak szerezni úgy a tanácsi választásokon, mint az országgyűlési választásokon mandátumokat, ennek a mennyiségét megjósolni jelen pillanatban nem lehet, de mindenesetre úgy gondolom, hogy annyi mandátummal fogunk rendelkezni, hogy a hatalmas ellenőrzést befolyásolni tudjuk a demokratikus döntések irányába. +++
1989. január 14., szombat
|
![](../img/spacer.gif)
Vissza »
Folytatásokkal »
A hírhez kapcsolódik »
|
|
|
![](../img/spacer.gif) |
|
![](../img/spacer.gif) |
![](../img/spacer.gif) |
|
![](../img/spacer.gif) |
![](../img/spacer.gif) |
|
![](../img/spacer.gif) |
![](../img/spacer.gif) |
|
![](../img/spacer.gif) |
![](../img/spacer.gif) |
MTV2 nézői telefonok
"- Simonfi Judit 426-683: Szeretné, ha a nyilvánosság előtt kiderülne, hogy a Magyar Posta mennyire szolgálja a lakosságot. Esete: Táviratot adott fel, aminél az utcát és a házszámot rosszul adta meg, ennek ellenére többször visszahívták, pontosíttották és a táviratot kézbesítették. Köszönetét szeretné kifejezni a posta dolgozó¬inak a munkájukért.
- Márton Lajos 157-466: Ma látta a riportot az amerikai típusú menedzseriskoláról - címét vagy a telefonszámát szeretné megtudni Azt szeretné tudni, hogy ez a rengeteg párt, meg ezek előadói ha csak beszélnek, ki fog itt dolgozni? Tudják-e önök, hogy egy Angyal ódámnak nevezett politikai hullámlovag l5-2o évvel ezelőtt az egyik legnagyobb marxista volt, az első marxista diákkörnek a vezetője, hogyan történhetett ilyen változás? Hogy lehet, hogy nem fél azoktól a tömegektől, akiknek annak idején az ideológiát oktatta?"
|
|
![](../img/spacer.gif) |
![](../img/spacer.gif) |
890616 – EGY NAP ANATÓMIÁJA
Az 1956-os Intézet új internetes tartalomszolgáltatása Nagy Imre és társai újratemetésének napjáról. Szerkesztette: Rainer M. János és Topits Judit.
|
|
![](../img/spacer.gif) |
|